НОРМАТИВНІ ТА МЕТОДИЧНІ ЗАСАДИ НАВЧАННЯ СТАНДАРТИЗАЦІЇ ЛІКАРСЬКИХ ЗАСОБІВ МАЙБУТНІХ МАГІСТРІВ ФАРМАЦІЇ В УМОВАХ ЦИФРОВІЗАЦІЇ ОСВІТИ В УКРАЇНІ - Манченко, О. (Ukrainian professional education = Українська професійна освіта, 2024)
В статті обґрунтовано, що стратегічний вектор на забезпечення якості надання освітніх послуг, що обраний в Україні в умовах воєнного стану, посилив потребу в оновленні державних й локальних нормативно-правових актів перебігу освітнього процесу, віднайденні ефективних методичних підходів у навчанні здобувачів вищої освіти, серед яких – трансформація у цифровий формат усіх навчально-методичних матеріалів і створення на їх основі загальнодоступних баз знань. На основі аналізу національного освітнього законодавства, стратегічних пріоритетів розвитку галузі охорони здоров’я схарактеризовано нормативні й методичні аспекти впровадження освітніх ініціатив, спрямованих на підвищення рівня цифрової грамотності магістрів фармації, практичного використання засобів і сервісів цифрових технологій у їх навчальній й майбутній професійній діяльності, а також внесення змін до освітніх стандартів й освітніх програм в частині переліку загальних і спеціальних (фахових, предметних) компетентностей. Узагальнення змісту локальних актів, вебсайтів закладів вищої медичної/фармацевтичної освіти України дало змогу виявити основні нововведення з питань організації навчання майбутніх магістрів фармації, проілюструвати їх прикладами упровадження цифрових технологій, зокрема під час вивчення дисципліни «Стандартизація лікарських засобів» у Національному медичному університеті імені О. О. Богомольця. Визначено провідний напрям підвищення ефективності навчання стандартизації лікарських засобів майбутніх магістрів фармації в умовах цифровізації вищої освіти в Україні, що полягає в гармонізації нормативних й методичних засад цього процесу у відповідності з поточними й перспективними (післявоєнної відбудови освітньої сфери) викликами соціально-політичного буття суспільства, дотриманням безпекового режиму, наданням якісних освітніх послуг у ситуації динамічного розгортання електронної системи охорони здоров’я, а також прагненням державних інституцій й стейкхолдерів до інтеграції з європейським ринком фармацевтичних послуг.